ewka17 napisał:
Witam,
Norwegia jest tylko moim miejscem pracy i czesto podrozuje do Polski. Czy w zwiazku z tym, mogę odliczyc od dochodu koszty samolotów i jak to zrobic? To samo pytanie dotyczy wynajmu mieszkania w Norwegii...
Prosze o pomoc i z gory dziekuje ![](/components/com_fireboard/template/default_gray/images/polish/emoticons/smile.png)
Du har rett til fradrag for merutgifter til kost og losji samt for hjemreiser (besøksreiser) når du må bo utenfor hjemmet ditt (skattemessige bosted) pga. arbeid eller virksomhet, se post 3.2.7 og 3.2.9. Det er et vilkår at avstanden mellom boligen på arbeidsstedet og hjemmet ditt er så stor at dagpendling ikke er praktisk. Opplysninger om fradrag for merutgifter for deg som har arbeidsopphold i utlandet, se «Informasjon til deg som har inntekt eller formue i utlandet».
Studier regnes ikke som arbeid i denne sammenheng. Er studier hovedgrunnen til at du bor borte fra hjemmet, regnes du ikke som pendler selv om du har en deltidsjobb ved siden av studiene.
Er du enslig og 22 år eller eldre (født 1987 eller tidligere) ved utløpet av inntektsåret, er det også vanligvis et vilkår at du reiser hjem minst hver tredje uke. Dersom reiseavstanden er kort, kreves det at du reiser oftere. Sjeldnere hjemreiser kan godtas når særlige årsaker tilsier det, f.eks. ved sykdom, dårlig økonomi eller studier på kveldstid. Er du enslig og under 22 år ved utløpet av inntektsåret, er det ikke satt noen minstegrense for hvor ofte du må reise hjem, men reglene krever at du reiser så regelmessig og hyppig som det er rimelig etter forholdene. Dersom du er i tvil om du reiser ofte nok, ta kontakt med skattekontoret.
Ditt skattemessige bosted er der du anses å ha ditt hjem. Du kan bare ha ett skattemessig bosted. Skattemessig bosted og bosted registrert i folkeregisteret vil som regel være det samme. Dersom du mener at du oppfyller vilkårene for å være pendler, bør du melde fra om dette til skattekontoret.
Det gjelder ulike regler for hvor du regnes å ha ditt skattemessige bosted avhengig av om du anses som familiependler eller enslig pendler, se nedenfor. Hovedregelen er at det er der du oftest overnatter (døgnhvileregelen) som blir regnet som ditt skattemessige bosted, med mindre annet følger av de særskilte bestemmelsene som gjelder for familiependlere og enslige pendlere.
Ved vurderingen av hvor du regnes å ha ditt skattemessige bosted, kan det være avgjørende å fastslå om boligen regnes som selvstendig eller uselvstendig.
Selvstendig eller uselvstendig bolig
En bolig regnes som selvstendig når bruksarealet av boligens primærdel (eller boarealet) er minst 30 kvm. Bor det flere personer i boligen, er kravet til selvstendig bolig ytterligere 20 kvm for hver beboer over 15 år. For at boligen skal regnes som selvstendig må du i tillegg disponere den i minst 12 måneder og ha tilgang til den alle ukens dager.
Boligen må også ha innlagt vann og avløp.
Dersom du leier bolig i en boenhet der det bor andre (hybel), kan du kreve at arealet som skal legges til grunn, er summen av det arealet du disponerer alene og din andel av fellesarealet. Dersom boenheten har syv eller flere beboere over 15 år, er det bare det arealet du disponerer alene som skal legges til grunn.
Med uselvstendig bolig menes bolig som ikke oppfyller kravene til selvstendig bolig, som beskrevet ovenfor.
Familiependlere
Du regnes som familiependler når du i hjemkommunen bor sammen med:
•ektefelle/registrert partner
•egne barn eller
•søsken som du forsørger
Fosterbarn likestilles med egne barn når fosterforeldrene ikke mottar fosterhjemsgodtgjørelse og forholdet ellers likner en adopsjon.
Du regnes som bosatt der ektefellen eller barna dine bor. Dersom du bor sammen med søsken som du forsørger, regnes du som bosatt der søsknene dine bor. Felles hjem med ektefelle går uansett foran felles hjem med andre.
Er både du og din ektefelle pendlere, regnes dere som bosatt der dere har felles bolig med barna. Dersom dere ikke har barn, anses dere bosatt i den boligen som regnes som selvstendig.
Dersom dere pendler mellom flere boliger som er selvstendige, regnes dere som bosatt i den boligen hvor dere til sammen har flest overnattinger (har deres overveiende døgnhvile).
Enslige pendlere
Du regnes som enslig pendler når du ikke er familiependler. Dersom du er samboer, regnes du som enslig i denne sammenheng. Bor du i tillegg sammen med egne barn, regnes du derimot som familiependler. Ved vurderingen av hva som er ditt skattemessige bosted er det ulike regler for pendlere som er under 22 år ved utgangen av inntektsåret og for de som er eldre.
Er du under 22 år og pendler mellom foreldrehjemmet og annen bolig, anses foreldrehjemmet som ditt skattemessige bosted.
Fyller du 22 år eller mer i inntektsåret, og din bolig på arbeidsstedet er selvstendig, anses denne boligen som ditt hjem.
Pendler du mellom selvstendig bolig og uselvstendig bolig på arbeidsstedet, regnes den selvstendige boligen som hjemmet ditt. Er begge boligene selvstendige eller uselvstendige, gjelder døgnhvileregelen, se ovenfor.
Viktig unntak om skattemessig bosted
Begynner du å pendle fra en kommune der du har vært bosatt i minst tre år når pendlingen starter, kan du likevel kreve å forbli registrert i denne kommunen slik at dette blir ditt skattemessige bosted.Vilkårene er at boligen må ha minst dobbelt så stort bruksareal av boligens primærdel (eller boareal) som boligen i arbeidskommunen og at du enten eier eller har utgifter til leie av denne. Unntaket gjelder både enslige og familiependlere. Forutsetningen for at du skal kunne bruke denne regelen, er at boligene ligger i forskjellige kommuner.
Til toppen
Samboere
Samboere er personer som bor sammen uten å være gift. De skal som regel liknes hver for seg for formue og inntekt. Om unntak, se «Ektefeller, registrerte partnere og meldepliktige samboere».
Formue og avkastning av formue skattlegges hos den av partene som er reell eier. Andelen av inntekt/kostnad i et boligselskap skal alltid skattlegges hos den av samboerne som er andelseier selv om begge bor i leiligheten.
Den enkelte samboer kan bare kreve fradrag for gjeld/gjeldsrenter som vedkommende selv er ansvarlig for. Merk at en samboer ikke får fradrag for renter som vedkommende har betalt for den andre samboeren. Dette gjelder selv om samboerne har en avtale seg imellom om hvem som skal betale renter/avdrag.
Samboere med felles formue og gjeld
Eiendeler som eies i fellesskap, f.eks. bolig, føres opp med den andelen hver av dem eier. Fremgår ikke eierforholdet av avtale, fordeles formuen likt mellom dem.
Felles gjeld som begge er ansvarlige for overfor långiver i samme tidsrom, føres opp med en halvpart på hver av dem. Eventuell intern, reell avtale om annen fordeling av gjelden må undertegnes av begge og sendes skattekontoret. En slik avtale må være inngått ved gjeldsopptakelsen. Endringer i avtalen anses ikke som gyldig uten at det påvises reelle grunner til endringene (f.eks. vesentlige varige endringer i inntektsforholdene). Renter av gjelden fordeles i samme forhold som gjelden.
Er begge samboerne andelseiere i et boligselskap, skal andelen av inntekt/kostnad fordeles etter eierandelen. Fremgår ikke eierforholdet av en avtale, fordeles inntekts- og kostnadsandelen likt mellom samboerne.
Dersom en (eller begge) av samboerne ikke får utnyttet sine fradrag fullt ut slik at det oppstår underskudd, kan slikt underskudd føres til fradrag i senere års positive inntekt. Underskudd fra tidligere år føres i post 3.3.11. Underskudd hos den ene av samboerne kan ikke overføres til fradrag hos den andre.